Galerija, legat akademika Nikole Koke Jankovića, istaknutog vajara i dugogodišnjeg profesora na beogradskom Fakultetu likovnih umetnosti, koja je počela da se gradi pre osam godina, otvorena je u Kragujevcu.
Nikola Koka Janković je pre osam godina, odlučio da svoja dela pokloni rodnom Kragujevcu, pod uslovom da grad i Univerzitet sazidaju zgradu legata.
![Otvaranje legata Nikole Koke Jankovića u Kragujevcu Otvaranje legata Nikole Koke Jankovića u Kragujevcu](http://www.rts.rs/upload/storyBoxImageData/2019/12/11/27888649/koka2.jpg)
U prostoru od 400 kvadratnih metara, u prisustvu članova Srpske akademije nauka i umetnosti, Ministarstva kulture i porodice Koke Jankovića, otvoren je Dom kulture sa 1.744 njegova dela.
Radovi akademika Nikole Jankovića podeljeni su u zbirke skulptura i crteža.
„Sećam se razgovora sa profesorom Jankovićem u ateljeu oko legata“, rekao nam je Zdravko Joksimović, profesor na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu, „razmišljao je da li da ostavi deo u Beogradu ili sve Kragujevcu, s obzirom na to da je Kragujevčanin. To je uvek isticao i bilo je sasvim logično da je sve zaveštao Kragujevcu.“
Zdanje karakteriše kamena fasada i stakleni kubus u sklopu galerije, predviđeno je i 150 kvadrata za istureni Naučni centar SANU kojim će upravljati kragujevački Rektorat.
Stalna postavka ima tematski pristup, kako bi posetioci sa više nivoa mogli da sagledaju Kokin opus. Prostor u legatu podseća istovremeno na vajarski atelje i umetnički hram, uz sadašnju postavku od 75 skulptura, manjeg i većeg formata.
„Veliko je zadovoljstvo što je sve ostavio Kragujevcu“, naglasio je prof. dr Nenad Filipović, rektor Kragujevačkog univerziteta. „Veoma smo ponosni na to što će legat raditi kao jedna galerija za sve umetničke izvedbe kao i za muzičke programe.“
Ministar kulture Vladan Vukosavljević rekao je da je ovo veliki i važan dan za srpsku kulturu:
„Otvaranje ovako nečeg divnog u Kragujevcu jeste i predstavlja ponos kulturne mape Srbije. Ovo će biti i mesto hodočašća mladih ljudi, starijih i mlađih, koji će negovati veliko umetničko nasleđe najvećeg srpskog vajara 20 veka Nikole Koke Jankovića.“
U karijeri, koja je trajala sedam decenija, najviše je radio u bronzi i terakoti, ali su deo postavke i radovi u patiniranom gipsu.
Akademik Nikola Koka Janković preminuo je 25. aprila 2017. godine, u 91. godini. Nije doživeo otvaranje legata kojim je želeo je da sačuva svoja dela, da ih zaštiti i izloži kako bi bila dostupna publici i pošto napusti ovaj svet.
Izvor: rts.rs